![Astronaut](https://i.respekt.cz/www.respekt.cz/images/astronaut.png?width=640&height=1500&fit=crop)
Ve společnosti postavené na průmyslové výrobě připadá na jednu tunu produktů 30 tun odpadu, přičemž 98 procent z finálního výrobku se stane odpadem v průběhu šesti měsíců. Pouze u jednoho z deseti tisíc produktů jsou použita nějaká opatření, která se snaží snížit jeho dopady na přírodu. Ohromujícím číslům, jež uvádí Edwin Datschefski v knize Úplná krása věcí, se skoro nechce věřit. Na jejich základě však pochopíme, proč je rukodělná výroba, hlavně práce se dřevem a s hlínou, tématem alternativních environmentálních časopisů, proč se často řemeslem živí lidé, kteří usilují o ekologickou příznivost života. Výroba ručního papíru, pletení košíků, práce na hrnčířském kruhu, batikování textilií patří k praktikám ekologické výchovy.
Tyto činnosti můžeme vidět jako naivní pokus o návrat nebo jako výstřední nápad doby, která už neví, co by si vymyslela. První vlně obnovy řemesel v 19. století, podobně jako luddistickému hnutí, však šlo o životně důležité věci, o udržení zaměstnání, o snesitelné pracovní podmínky a o zachování lidských vazeb, které tovární výroba ničila. Nebylo náhodné, že na řemeslné práci stojí život v sociálních utopiích. Estetickými důvody obhajoval řemesla prerafaelismus, morální poukaz obsahovaly přadlácké pokusy Gándhího a ševcovina L. N. Tolstého.
Dnes, v duchu environmentální rétoriky, znamená „úplná krása“ řemeslných výrobků takzvaný udržitelný design. Spočívá v dokonalé recyklovatelnosti, v užití obnovitelných zdrojů, v regionálním původu a sociální ohleduplnosti, v schumacherovském příklonu k malým měřítkům a k pomalému tempu. Osvědčený tradiční výrobní postup vylučuje nezamýšlené vedlejší důsledky, které jsou charakteristické pro převratný vývoj technologií.
Psychologické studie zkoumající řemeslnou práci přinesly zvláštní pojem – flow. Vyjadřuje mentální stav, v němž soustředěný člověk ztrácí pojem o čase; jeho mysl příjemně zaplavují (flow) myšlenky spojené s činností, kterou se zabývá. Dnešní konzumní sklony mohou prý být důsledkem úbytku prožitků flow.
Liší se však flow, která obestírá mysl při vyřezávání píšťalky, od příjemné záplavy, která nás pohlcuje při nakupování, při práci s internetem, při řízení automobilu? Přinejmenším vkladem tvořivé činnosti.
Pokud jste v článku našli chybu, napište nám prosím na [email protected].