Agenda•25. 3. 2023•4 minuty
Odškodnění po osmdesáti letech. Hlavní západní spojenci v Asii překonávají historické trauma.
![„Svrhněte projaponského zrádce,“ píší o prezidentu Jižní Koreje aktivisté z hnutí Akce proti Japonsku. (Soul, 22. března 2023) • Autor: Profimedia](https://i.respekt.cz/data.eu.cntmbr.com/respekt-prod/respekt-prod/2ab680bc-7855-4f3a-ace1-53e0c3fb2675.jpeg?width=3840)
Bronzová socha dívky s bílým šátkem na krku a malým ptáčkem na rameni stojící před japonskou ambasádou v jihokorejském Soulu není v posledních pěti letech nikdy úplně sama. Jednou do týdne ji obklopí zástup demonstrantů, a když tu nejsou, střídá se u ní na protestní hlídce vždycky alespoň jeden člověk. Byl tu i minulý čtvrtek, kdy do Soulu Respekt zavítal s českou politickou delegací a vydal se na místo hýbající veřejnou debatou v Koreji. Řada zrovna vyšla na ženu ve středních letech: „Budeme tu tak dlouho, dokud náš prezident a vláda nezmění svůj přístup. To, co se děje, není správné. Je to hanebné,“ říká rozhodně.
Důvod protestu může být pro neobeznámeného návštěvníka napřed trochu překvapivý: demonstranty pobouřilo nedávné oznámení jihokorejských politiků, že odškodní lidi, kteří byli za japonské okupace země mezi lety 1910–1945 nasazeni na otrocké práce. Na samotném odškodnění není samozřejmě nic k protestu, ostatně přeživší o něj usilovali dlouhá léta. Celospolečenské rozčarování ale vzbudil fakt, že peníze obětem chce vyplácet jihokorejský, nikoli japonský stát. Rozdělovat je má z korejských soukromých zdrojů veřejná nadace, a ne Japonsko a jeho některé firmy, přestože je k tomu v minulosti odsoudil nejvyšší korejský soud. Na něj se v roce 2015 obrátily oběti, kterých v současné době už žije jen několik. Soudní verdikt padl o tři roky později, japonská vláda jej odmítla akceptovat a to vyvolalo mezi oběma východoasijskými demokraciemi silné napětí.
Korejský a japonský národ sdílí komplikovanou historii, bojovaly proti sobě po staletí; Japonsko přitom opakovaně – naposledy před sto lety – anektovalo Korejský poloostrov. Když pak koncem třicátých let začalo mobilizovat k válce, přišlo špičkám tehdejšího militaristického režimu jako skvělý nápad využít pro potřeby vojenského průmyslu korejskou pracovní sílu – a z Koreje byly do Japonska odvlečeny podle odhadů statisíce lidí. Mnoho zotročených korejských žen přitom čekal ještě horší osud, když místo v továrnách skončily ve speciálních nevěstincích pro japonské vojáky, kde byly pravidelně znásilňovány a bity.
Předplaťte si Respekt a nepřicházejte o cenné informace.
Online přístup ke všem článkům a archivu