![Astronaut](https://i.respekt.cz/www.respekt.cz/images/astronaut.png?width=640&height=1500&fit=crop)
Ekolatrína? Ano, přesně toto zařízení vynalezl devětapadesátiletý technik specializovaný na technické zařízení budov Mizánur Rahmán. Jedná se o obnovitelnou, ekologicky šetrnou latrínu, která by mohla účinně vyřešit problém s hospodařením s odpady v Bangladéši.
Mizánurův vynález je poměrně prostý. Přesto by mohl způsobit přímo revoluci v péči o veřejné zdraví i v nakládání s odpadními vodami v této zemi.
Mizán pro něj zatím používá jiný, pracovní název: „dvoukomorová latrína“.
Tato jedinečná latrína má dva septiky. Ekologická je díky tomu, že odpad není nutné vypouštět do přírody.
Použitá technologie není žádná věda. Latrínu tvoří dva septiky pro ukládání lidských výkalů. Do trubky mezi komorami je osazené šoupě. Když je jedna z komor přibližně za dva roky plná výkalů, šoupě ji uzavře a otevře druhou, aby nové výkaly byly odváděné do ní. Odpad v první komoře postupně vyschne a přemění se na organické hnojivo.Tímto způsobem může být latrína užívána téměř věčně, stačí, když se každé dva roky pomocí šoupěte uzavře jedna z nádob.
Mizánur Rahmán model svého vynálezu vystavil na zemědělské výstavě v okrese Púrbadhala, patřícím do kraje Netrokona. Podle odboru veřejného zdraví zachycuje v Bangladéši odpady 97 procent záchodků. Což je skutečně revoluční číslo, ovšem Mizánur je přesvědčený, že tato revoluce proběhla jen napůl. V současně době se totiž ze standardní latríny musí po jisté době výkaly vyvážet a tento odpad obvykle končí v rybnících, nádržích nebo řekách, což má za následek znečištění životního prostředí. Ale latrína, kterou vynalezl on, odpad přemění na organické hnojivo.
Model už dotáhl do konce, ale jinak Mizánur neměl příliš hladkou cestu k úspěchu. Nejprve chtěl financování získat od okresního tajemníka Púrbadhala Heláluddína. Přesvědčil ho, že je tato latrína udržitelná. Okres nabídl počáteční financování pilotního projektu, ale pak Rahmána přeložili do kraje Maimansinh. Naštěstí pak okres peníze určené na pilotní projekt do Maimansinhu přeposlal.
Financování bylo tedy zajištěné, jenže šoupě potřebné pro latrínu se nedalo sehnat. Dostupné nebylo ani v sousední Indii.
Okres za to vynálezce velmi zkritizoval a začal na něj tlačit, aby projekt urychlil. Ovšem Mizánur se jen tak nevzdával. Odjel do Dháky a s pomocí jedné dílny si šoupě vyrobil sám.
Model obnovitelné latríny byl vyroben v roce 2013. Testovací provoz byl zahájen v roce 2014. Mizánur Rahmán ho prováděl v okresech Trišál a Fulpur.
Do poloviny roku 2015 bylo v Trišálu umístěno 35 latrín a v dubnu 2014 pak šest v oblasti Kismat Deola v okrese Fulpur. Jedna z latrín byla umístěna i v okresní radě okresu Fulbáría.
Samotný vynálezce organické hnojivo shromážděné z obnovitelné latríny úspěšně používá u sebe doma. Jeho technologie je o 20 procent dražší než ta standardní. Nicméně dlouhodobě vlastně peníze šetří, protože není nutné kopat nové žumpy.
Mizánur Rahmán svůj vynález v posledních dvou letech vystavoval na různých veletrzích inovací. V roce 2014 získal cenu za nejlepší vynález na Veletrhu digitálních inovací pořádaném krajskou správou Maimasinhu.
V oblastech, kde byla zbudována, získává obnovitelná latrína velkou popularitu. Uživatelé přesvědčují své okolí, aby tuto technologii také používali.
Vynález Mizánura Rahmána míří za úspěchem. A autor věří tomu, že tato obnovitelná latrína bude milníkem v hospodaření s odpady v Bangladéši.
Pokud jste v článku našli chybu, napište nám prosím na [email protected].