Denní menu•25. 3. 2016•5 minut
Osamělost velkoměst: Žijeme obklopení lidmi, ale s nikým nemáme vztah
Na vině gentrifikace • Sami ve městě • Festival není kultura • Nevýhodný streaming
![Edward Hopper: Automat, 1927 • Autor: Archiv](https://i.respekt.cz/respekt.mgwdata.net/878d20/2016/03/edward-hopper_p56oy.jpg?width=3840)
Alejandra Nieta zabila policie ve čtvrti, v níž prožil celý svůj život. Zemřel jen pro to, že v něm pár nových usedlíků vidělo hrozbu? Tak se ptá podtitulek precizního a vrstevnatého textu Rebeccy Solnit pro The Guardian, v němž připisuje smrt nevinného mladíka na vrub gentrifikaci a proměňujícímu se charakteru San Franciska.
Bylo mu osmadvacet, když zemřel, a fakta z posledních minut, na nichž se všichni shodnou jsou, následující. Nacházel se na vrcholu parku, jedl burrito a chipsy a měl u sebe taser, protože pracoval jako vyhazovač v nočním klubu a mířil do zaměstnání. Designérovi Evanu Snowovi, který se do sousedství přistěhoval teprve před pár měsíci a ten den v parku venčil psa, se zdál mladý Hispánec podezřelý.
![](https://i.respekt.cz/respekt.mgwdata.net/f74b9c/2016/03/yaya_ocupj.jpg?width=3840&height=2306&fit=crop&gravity=0.5x0.5)
![](https://respekt.mgwdata.net/f74b9c/2016/03/yaya_ocupj.jpg)
Pohádali se, protože jeho pes obtěžoval Nieta kvůli jídlu, a Snow zavolal policejní výjezdovku, aby tmavého mladíka ve sportovní bundě prověřila. Dále už jsou známé jen různě si odporující policejní výpovědi - společné ovšem mají to, že Nieto prý taser vytáhl na policisty. Ti jeho světlo zaměnili za zaměřovač pistole a spustili palbu. A následná pitva objevila v Nietově těle 14 kulek.
Nietovým rodičům se po dvou letech a s pomocí komunity podařilo dotáhnout případ k soudu. Ale Solnit zdůrazňuje, že toto není jen případ nepřiměřeného a zpackaného policejního zákroku: jasně tu vyvstává, jak se proměňuje demografie San Franciska, kterou zapříčinil obrovský přísun mladých bohatých a bílých mužů, kteří sem míří za prací do Silicon Valley a narušují dosavadní komunity. Ceny nemovitostí vyletěly vzhůru raketovou rychlostí, ze čtvrtí mizí sociální pracovníci, ale dokonce i učitelé – podle posledních výzkumů je za učitelský plat nemovitost v San Francisku zcela nedostupná. Což v kombinaci s tím, že příslušníci bílé většiny mívají ve zvyku považovat lidi tmavé barvy pleti ve svém okolí za potenciální zločince, vytváří smrtící situaci.
![](https://i.respekt.cz/respekt.mgwdata.net/61d8f9/2016/03/9781250039576_bdb6t.jpg?width=3840&height=5801&fit=crop&gravity=0.5x0.5)
![](https://respekt.mgwdata.net/61d8f9/2016/03/9781250039576_bdb6t.jpg)
Sdílení příběhů velkoměstské osamělostiinicioval taktéž deník The Guardian. Stalo se tak pod vlivem minulý měsíc vydané knihy The Lonely City, již napsala Olivia Laing. V ní analyzuje a prostřednictvím mnoha příkladu z umění a popkultury dokládá pocity izolovanosti spojené zároveň s vystavením se pohledům ostatních. Přesně to totiž život v moderní metropoli přináší.
Výzkum mezi mladými Londýňany například zřetelně ukázal, že vysoké nájmy, na ně navázané přesčasy v práci plus více času stráveného na sociálních sítích jsou zásadní faktory přispívající k pocitu osamělosti. Tuto skutečnost potvrzují příspěvky uživatelů z různých koutů planety od Buenos Aires přes Edinburgh po Helsinki. „Čím více lidí je okolo vás, tím snadněji se člověk mezi nimi ztratí a přestane mít ponětí o tom, kdo vlastně je. Ve velkých městech se člověk snadno ponoří do práce tak, že mu nezbude čas věnovat se vztahům nebo soukromí. Žijeme obklopení lidmi, ale s nikým nemáme vztah,“ poznamenává přispěvatel z Chicaga.
Zničí streamování skladatele písní? Tak se ptá John Searbrook v obsáhlém materiálu v časopise The New Yorker. A odpověď by mohla být: Možná ano. Pro mnoho autorů písní přichází okamžik prozření ve chvíli, kdy mají první hit na streamovacích službách. Skladatelky Michelle Lewis a Kat Hanley nebyly výjimkou, jimi složená píseň Wings, kterou proslavila dívčí skupina Little Mix, měla na Spotify tři miliony přehrání. O to víc byla Lewis překvapená, když ji za tuto skvělou bilanci přišel šek na 17 dolarů a 72 centů.
![Autor: Shutterstock](https://i.respekt.cz/respekt.mgwdata.net/68b5e2/2015/02/58327400_shutterstock_227545330.jpg?width=3840&height=2559&fit=crop&gravity=0.5x0.5)
![](https://respekt.mgwdata.net/68b5e2/2015/02/58327400_shutterstock_227545330.jpg)
Searbrook přehledným způsobem popisuje vývoj autorského práva ve Spojených státech i způsob fungování rozhlasových poplatků, přerozdělování mezi vydavatelskými firmami a zastupujícími autorskými organizacemi. Streaming jako služba spadá do jiné definice než prodej alba nebo rozhlasové šíření, a tak tu jsou odměny sražené na minimum (podle právní definice jde totiž v případě streamingu na rozdíl od rádia o šíření hudby k jednomu posluchači, a nikoli o masové vysílání). Searbrook píše, že situace je vážná, a pokud se nic nezmění, nemají autoři šanci na rozumné ohodnocení. Bodem zlomu by mohlo být rozšíření streamovacích služeb do běžné výbavy aut – tam totiž zatím stále vedou rádia. Jakmile se to situace změní a rádia zmizí, bude zřejmě pozice autorů takřka bezvýchodná.
Proč si neděláme žádné plány na a Bonaroo - to se čtenářům The New York Times pokouší vysvětlit trojice hudebních publicistů Jon Pareles, Ben Ratliff a Jon Caramanica. Výchozí pozice je jasná: jak se postavit ke gigantickým hudebním událostem, které přitahují masy, ale zároveň už nenesou jednoznačný étos a příběh.
Samozřejmě člověk touží vidět všechny zde vystupující kapely a proti programu nelze mnoho říci, ale k pochopení některých kapel, poznání jejich síly i subkultur, které se kolem nich sdružují, jsou možná lepší jiné akce. Trojice tu víceméně dochází k závěru, že pokud se z konceptu festivalu vytrácí příběh, je na čase jej opustit a místo do kulturní rubriky ho zařadit do společenské.
Video: Vybroušeného angažovaného alba MartyrLoserKing pochází nový singl rappera a básníka Saula Williamse. Williams na desce sleduje příběh počítačového hackera coby jediného možného skutečně nebezpečného piráta a umělce dnešní doby.
Kulturní tip: V rámci tradičních Free Mondays vystoupí na velikonoční pondělí v pražském klubu Roxy švédská písničkářka vystupující pod jménem De Montevert.
Pokud jste v článku našli chybu, napište nám prosím na [email protected].