![Autor: Profimedia](https://i.respekt.cz/data.eu.cntmbr.com/respekt-prod/respekt-prod/5134e408-ff8e-4a62-bd4c-ea49ce491092.jpeg?width=3840)
Monumentální vítězství ochrany oceánů. Takto vzletnými slovy označila Laura Meller z organizace Greenpeace novou globální dohodu o ochraně oceánů, kterou na půdě OSN po více než dvaceti letech sporů uzavřelo více než dvě stě států světa. Emocím se neubránila ani šéfka shromáždění, na němž k dohodě došlo: poté co se světoví delegáti v sobotu 4. března večer v New Yorku konečně dohodli na znění dohody, zvláštní zmocněnkyně pro světové oceány Rena Lee neudržela slzy. Když ale dáme dojetí na chvíli stranou: Co vlastně nová dohoda přináší a jakou má doopravdy šanci ochránit oceány, které někdy bývají označovány za poslední skutečnou divočinu na této planetě?
Komentátoři se shodují, že jde o přelomový text, protože až dosud neexistovala žádná autorita, která by světové oceány chránila. Zatímco mořské pásmo nacházející se ve vzdálenosti do 200 námořních mil (370 kilometrů) od břehu vždy podléhá jurisdikci nejbližší přilehlé země, širé moře rozprostírající se za touto hranicí je z právního hlediska zemí nikoho. Na této obří ploše platí pouze několik dílčích smluv regulujících rybaření nebo dopravu. Ochranu rostlin a živočichů, kteří tu žijí – stejně jako mořského dna –, však dosud žádné mezinárodní dohody neřeší. „Dosavadní regulace lidské aktivity v těchto oblastech asi nejvíce připomínala Divoký západ,“ zhodnotila stávající úroveň ochrany oceánů Lisa Speer z nevládní ekologické organizace Natural Resources Defense Council v rozhovoru pro deník The New York Times.
Cílem dohody je vytvářet v oceánech přírodní rezervace podobné těm suchozemským, v nichž by platil například zákaz rybolovu a podmořské těžby. Zatímco dnes je takto označeno pouhé jedno procento mořské plochy, podle dohody podepsané v OSN má být do roku 2030 chráněno 30 procent všech oceánů. Kde budou rezervace vznikat, určí signatáři dohody a rozhodovat se bude hlasováním. To je podle ekologických expertů velmi důležitý aspekt dohody, pokud by totiž ke vzniku rezervace byl nutný souhlas všech, mohla by vznik chráněných vod zablokovat kvůli svým ekonomickým zájmům klidně i jenom jedna země. Další novinkou je, že pokud by nějaká země či firma chtěly provozovat v oceánech komerční aktivitu, jako je rybolov, doprava nebo třeba těžba, u této aktivity se bude povinně vyhodnocovat její dopad na životní prostředí. Schválený text dohody nyní budou ratifikovat jednotlivé státy.
Předplaťte si Respekt a nepřicházejte o cenné informace.
Online přístup ke všem článkům a archivu