![Na světě nenajdeme dva stejné stromy.
(Aleš Rudl na platanu javorolistém v zahradě
Kinských na Smíchově) • Autor: Milan Jaroš](https://i.respekt.cz/respekt.mgwdata.net/41d365/2016/08/64a-jaros-r35-2016_nlvtj.jpg?width=3840)
Kterého nejstaršího „svědka“ mezi stromy v naší metropoli známe?
Se stářím je to takové ošemetné, těžko se totiž odhaduje. Nicméně pravděpodobně nejstarším a s obvodem 734 centimetrů zároveň nejmohutnějším je dub v zámecké oboře v Kolodějích zvaný Karel. Pověst praví, že jej v roce 1359 vysadil sám král Karel IV., avšak vzhledem k jeho vzrůstu odhadujeme, že to bylo tak o 100 let později, zhruba za vlády Jiřího z Poděbrad. I tak ale jde – se stářím nějakých 550 let – o úctyhodného kmeta.
Co mapování památných a významných stromů obnáší?
Je to taková detektivní práce. Když jsem před pár lety začínal, mapoval jsem stromy, o nichž se nic moc blíž nevědělo. Takže podle chatrného seznamu, který jsem získal na magistrátu, jsem sice věděl, že tam a tam roste lípa u kapličky a tam a tam stojí dub v oboře, avšak byly to až objevitelské výpravy – nevěděl jsem, jak strom vypadá, kde přesně se nachází… Snažil jsem se pátrat po jejich historii, ptal se místních, pamětníků, hovořil s kronikáři, pátral po dobových fotkách a hledal historické souvislosti v archivech.
A co jste třeba zjistil?
Například při pátrání po příběhu hraničního dubu v Uhříněvsi jsem se doslechl, že se o něm zmiňuje tzv. hraniční protokol, který stanovoval panství mezi Uhříněvsí a Škvorcem. Hraniční stromy se vysazovaly často, a to z praktických důvodů – nedaly se totiž na rozdíl od patníků či mezníků…
Předplaťte si Respekt a nepřicházejte o cenné informace.
Online přístup ke všem článkům a archivu