![Astronaut](https://i.respekt.cz/www.respekt.cz/images/astronaut.png?width=640&height=1500&fit=crop)
Mariusz Wojtowicz v posledních několika letech pracuje pro MONAR. Tuto nevládní organizaci fungující po celém Polsku založil před téměř 40 lety polský humanista a psycholog Marek Kotański. Zaměřuje se na léčbu a prevenci závislostí a pomáhá lidem bez domova a závislým na alkoholu a drogách.Mariusz se stejně jako spousta dalších lidí po celém světě každý den setkával s automaty na prodej minerální vody, džusů a sladkostí. Tato zařízení najdete na nádražích, letištích, v metru, hotelech i kancelářích. Principje jednoduchý: vhodíte do nich minci, zmáčknete tlačítko a za několik okamžiků máte v ruce koupené zboží. Nikdo moc nepřemýšlí nad tím, že za těmito stroji, které nám plní přání, stojí obrovské firmy s milionovými tržbami zaměstnávající tisíce lidí.„Jednoho dne mě napadlo, že bychom tento prostý koncept mohli využít i při práci s lidmi ohroženými sociálním vyloučením, kterým poskytujeme péči, a po odchodu z našich středisek často zažívají problémy s návratem do společnosti,“ tvrdí Wojtowicz.¨Jak však obyčejný prodejní automat může pomoci lidem ohroženým sociálním vyloučením? Jednou ze součástí podpůrného systému navrženého organizací MONAR je postléčebná fáze, což je jakýsi můstek mezi léčbou závislosti narkomanů, alkoholiků a bezdomovců a jejich opětovným začleněním do společnosti a návratem k soběstačnosti. Vyléčený klient má kde bydlet, ale nejdůležitější součástí podpory je příprava tohoto člověka na budoucí zaměstnání.Z tohoto důvodu organizace řídí projekty, jejichž cílem je osvojení sociálních a pracovních dovedností a tvorba nových pracovních míst. Lidé, kteří využívají služeb organizace MONAR, jsou jedinci „se zátěží“: bývalí narkomané, alkoholici, někteří za sebou dokonce mají kriminální minulost. Pro podobné lidi je nalezení práce téměř nemožné.„Neschopnost najít práci často vede k nervovému zhroucení a nové závislosti,“ vysvětluje Wojtowicz. „Myslel jsem, že za použití prodejních automatů bychom mohli vytvořit sociální podnik, který by pak zaměstnával lidi odcházející z organizace MONAR po úspěšné léčbě. Mohli by vyrábět zboží, rozvážet ho do prodejních automatů, a dokonce se starat o údržbu strojů.“ Tak se zrodil projekt „Dobromat“, polsky „Dystrybutor Dobra“. Projekt dokonale vyhovuje strategii organizace. Sociální podnik bude využívat prodejní automaty, e-shop a další distribuční kanály pro prodej zdravých potravin a výrobků vyráběných členy organizace MONAR, veškerý zisk se bude investovat do dalšího rozvoje projektu. „Dobromat“ bude tímto způsobem podporovat lidi ohrožené sociálním vyloučením.Existuje však spousta druhů prodejních automatů – jak máme poznat, které patří projektu „Dobromat“? „Dostal jsem takový nápad,“ vysvětluje Wojtowicz, „že by prodejní automaty mohli navrhovat studenti varšavské Akademie výtvarných umění, kteří se do projektu chtěli zapojit. Chceme, aby naše prodejní automaty byly na první pohled spojované s charitou.“ Tím to však nekončí. Každý distributor, internetová stránka a e-shop budou mít „charitativní počitadlo“, které hned po nákupu zákazníkovi ukáže množství charitativní činnosti, jež se díky jeho nákupu bude moci uskutečnit, i celkové množství charitativní činnosti umožněné daným prodejním automatem a všemi automaty dohromady.„Poláci už dobře vědí, jak podobná počitadla fungují. Dluhové počitadlo v centru Varšavy jim ukazuje zadlužení polského státu i jeho nárůst. My bychom tuto myšlenku chtěli využít opačně a ukázat Polákům, že s jejich penězi se dá udělat i spousta dobrých věcí,“ říká iniciátor projektu Wojtowicz.„Důležitou složkou projektu je rovněž myšlenka společensky odpovědného nakupování a takzvaná CSR – společenská odpovědnost firem,“ dodává Wojtowicz. „Myšlenka je prostá, chceme zajistit, aby lidé měli možnost nedávat peníze přímo bezdomovcům žebrajícím na ulici, ale organizaci nabízející komplexní pomoc. Společenská odpovědnost firem spočívá například v partnerství s nákupními centry, kde chceme umístit své prodejní automaty. Zapojené nákupní centrum může náš projekt prodejních automatů využívat k tvorbě vlastního pozitivního image, výměnou za to nám místo pro automat poskytne zdarma. A prospěch z toho budou mít obě strany,“ tvrdí.Projekt „Dobromat“ už si získal pozornost po celé Evropě. V roce 2015 byl vybrán mezi finalisty Evropské soutěže o nejlepší společenskou inovaci s tématem Nové cesty k růstu, zvolili ho z 1400 žadatelů z celé Evropy. MONAR chce v příštích měsících instalovat a uvést do provozu prvních pět nebo šest automatů v Krakově, a to během Světových dnů mládeže, které se zde budou konat od července do srpna 2016.„Bude to skvělá příležitost ukázat, že dobrý skutek pro druhé můžeme udělat, kdykoli se nám zachce,“ říká Pasichnyk. „Pak bychom náš projekt chtěli dále rozvíjet a rozšiřovat.“Největším problémem jsou pochopitelně finance, na první prodejní automat MONAR potřebuje přibližně 50–60 tisíc złotých (310–370 tisíc korun), tato organizace však možná získá finanční podporu z evropských fondů. Na stránkách www.indiegogo.com byla navíc zahájena crowdfundingová kampaň s názvem „Social Good Vending Machine – Dobromat. „Doufáme v úspěch našeho projektu a věříme v něj,“ prohlašuje Wojtowicz nadšeně.
Pokud jste v článku našli chybu, napište nám prosím na [email protected].