Glosa•13. 4. 2007•2 minuty
Jak Unie rozpouští led
Ač to může z oficiálních výroků a slavnostních závěrů bruselských schůzek vypadat přesně opačně, Evropská unie financuje ze společné kapsy zrychlování globální změny klimatu.
![](https://i.respekt.cz/data.eu.cntmbr.com/respekt-prod/respekt-prod/1ba3c505-0aae-41a8-8d4b-bfadc3b717d4.png?width=3840)
Ač to může z oficiálních výroků a slavnostních závěrů bruselských schůzek vypadat přesně opačně, Evropská unie financuje ze společné kapsy zrychlování globální změny klimatu. Kdo zná třeba takové Portugalsko, není to pro něj překvapení. Podobně jako Česko i tahle země kdysi vstoupila do Unie a na hlavu se jí sesypaly miliardy eur bruselských dotací.
V dobách největších investičních žní se tady dálnice stavěly tak rychle, že se ve spleti nových nájezdů a křižovatek ztráceli i místní. Dnes je dostavěno a těžko říct, o kolik se v Portugalsku žije líp, v každém případě se spálí o hodně víc benzinu a nafty. Podobně jako ve Španělsku, Řecku nebo Irsku, tedy dalších hlavních příjemcích bruselské finanční podpory, tu výsledkem ekonomického boomu financovaného z unijního rozpočtu bylo zvýšení produkce CO2 o desítky procent. A podle analýzy ekologické nevládní organizace Friends of the Earth (ve formátu PDF dostupná zde) se celá historie bude co nevidět opakovat.
Unie v příštích letech rozdá na dotacích mezi nově přistoupivší členy včetně Česka přibližně 177 miliard eur (více než 5 bilionů korun). Nic proti dotacím a rozvoji, jenže jde o to, za co přesně peníze utratit. Plány jednotlivých zemí ukazují, že třeba v dopravě půjde více než polovina společných peněz zase na výstavbu silnic a dálnic, a ne třeba do železnice nebo na podporu veřejné dopravy ve městě.
Jinými slovy, Evropská unie, jež sama sebe ráda představuje jako avantgardu v boji proti planetárnímu oteplování, si zadotuje rozvoj individuální automobilové dopravy. Friends of the Earth přitom připomínají, že právě v Česku a v Litvě už dnes připadá více aut na hlavu než v rozvinutém Dánsku.
Je v moci Bruselu plány jednotlivých zemí ovlivňovat a případně je třeba i neschválit. Jsou to nakonec peníze ze společné kasy a obdarované země by si takový balík samy vydělat zatím neuměly. Pokud to Brusel se svým tažením proti změně klimatu myslí vážně, měl by tenhle klacek využít. Dobrý byznys, kam peníze nasměrovat, jsou třeba technologie na výrobu energie z obnovitelných zdrojů nebo projekty energetických úspor. A na ty si příjemci dotací zatím vyčlenili celé 1 % z nabízených miliard.
Pokud jste v článku našli chybu, napište nám prosím na [email protected].