Společnost•4. 3. 2017•4 minuty
Pít, či nepít
Alkohol svědčí srdci a možná i mozku. Ale oslavujte to opatrně.
![Autor: ilustrace: Pavel Reisenauer](https://i.respekt.cz/respekt.mgwdata.net/faf165/2017/03/10-hlava_a0w1b.jpg?width=3840)
Suchý únor máme za sebou a někdo si možná pokládá otázku, zda se nevyplatí v abstinenci pokračovat. Je lepší pít alkohol střídmě, anebo vůbec, jak vášnivě doporučoval nestor české adiktologie Jaroslav Skála?
Rozhodování o vztahu k nejoblíbenější společenské droze bude bezpochyby velmi subjektivní, vědecké závěry v něm však mohou poskytnout jistý pevný bod. Už proto, že jsou docela překvapivé – pít s mírou se totiž ve výzkumech zdá být o chlup zdravější než abstinovat.
Na zdraví
Je to pochopitelně ošemetné zjištění. Světová zdravotnická organizace považuje alkohol vedle kouření a nezdravého jídla za jednoho z předních globálních zabijáků, přisuzuje mu 3,5 milionu úmrtí ročně a řadí ho do skupiny nejtěžších karcinogenů spolu s azbestem a plutoniem. Na žebříčcích rizikovosti návykových látek dělá alkohol společnost drogám jako heroin nebo kokain. Zvyšuje riziko asi sedmi druhů rakoviny, infarktu, poškození jater, narušuje imunitní systém – o společenských následcích opilosti a závislosti ani nemluvě. Hlásat tedy do světa, že alkohol je zdravý, se nikomu moc nechce.
Na jeho dvojí tvář nejvíce upozornil v osmdesátých letech minulého století fenomén nazývaný francouzský paradox. Zatímco občané Sovětského svazu v té době pili nejvíc ze všech zemí OECD a měli zároveň nejvyšší výskyt kardiovaskulárních nemocí, Francouzi s druhou nejvyšší spotřebou trpěli chorobami srdce a cév velmi málo. Vědci se tehdy začali víc zajímat o různé podoby pití a dospěli k názoru, že…
Předplaťte si Respekt a nepřicházejte o cenné informace.
Online přístup ke všem článkům a archivu