Kultura•1. 1. 2008•5 minut
Převrat na AMU
Akademie múzických umění, největší umělecká univerzita ve státě, dostala lekci.
![Astronaut](https://i.respekt.cz/www.respekt.cz/images/astronaut.png?width=640&height=1500&fit=crop)
Akademie múzických umění, největší umělecká univerzita ve státě, dostala lekci. Hudebníci, divadelníci a filmaři se na konci roku ocitli v situaci, jež je zmenšeninou „velkých“ zastupitelských voleb: rektorská volba proběhla demokraticky, a přece s výsledkem, nad nímž si většina akademické obce protírá oči jako v kocovině.
Konec zavedeného stylu
Dvě ze tří fakult, DAMU a FAMU, před volbami oficiálně deklarovaly vůli po setrvání dosavadního rektora Iva Mathého. Jeho období hodnotí oba akademické senáty jako mimořádné oživení školy. Z tajného hlasování však vyšel vítězně protikandidát, klarinetista a bývalý děkan HAMU Jiří Hlaváč. Jeho vítězství (o jeden hlas) se povedlo s přispěním tří „přeběhlíků“ z DAMU, kteří hlasovali proti oficiálně deklarované vůli svého senátu, kolegia i umělecké rady. Část kolegů volbu napadla a školu čeká vleklý souboj právních expertiz. A na AMU se mezitím ptají: komu leží v žaludku Mathého styl natolik, že lobbuje za jeho odchod?
Akademici jsou přesvědčeni, že jádro pokusu o přehození výhybky je třeba hledat mezi úředníky AMU. Jejich vrcholnou představitelkou je kvestorka Tamara Čuříková. Když Mathé během funkčního období rozkryl, že po léta nepředkládá k veřejné kontrole celý rozpočet, byl to ostrý zásah do jejího stylu práce. Až do Mathého bylo zvykem zviditelňovat pouze ministerskou dotaci: jenže zbytek není málo, v posledním rozpočtu činí 98 milionů. Muzikant Hlaváč by při všech svých kvalitách byl tím mírným, slabým rektorem, který by se paní kvestorce nedokázal dívat pod prsty.
„Když hospoda vydělává, tak se nepřestavuje,“ říká děkan DAMU Jan Hančil.„V éře Mathého se akademie přibližovala západnímu modelu hospodárné a efektivní školy.“ Mathé nastoupil po řadě rektorů-umělců: o to víc vynikal jako systematický manažer. „Škola snad poprvé začala fungovat jako celek i v mezinárodním kontextu,“ říká Michal Bregant, děkan FAMU. „Vytvářely se podmínky pro přežití v konkurenci – třeba nabídka kvalitní výuky v angličtině.“ Mathé sloučil paralelně zřizovaná pracoviště a vydobyl pro AMU budovu navíc. Stát zadarmo převedl na školu malostranský palác s prestižní adresou Tržiště 20.
Po příchodu do funkce v roce 2005 Mathé navíc zjistil, že školu dusí starý dluh, který nikdo neumořoval. Chybějících šestadvacet milionů rychle splatil. Zjistil také, že kvestorka ponechávala mimo viditelné tabulky 30 až 40 procent rozpočtu – řádově desítky milionů. Až s ním se jasně začaly plánovat výnosy a do tabulek se dostaly peníze z grantů.
Manažerské rozhodování se během deseti let víc a víc ocitalo v rukou kvestorky. Mathého kroky tak pro ni znamenaly konec zavedeného stylu. Je to táž osoba, která v polovině 90. let stála u nešťastné smlouvy AMU na pronájem kavárny Slavia firmě Gorin na padesát let. Má ale pevnou pozici: přežila pět rektorů, nemá časově omezené funkční období. Rektoři před Mathém – od spisovatele Zdeňka Urbánka po klavíristu Petra Toperczera – nesvedli kontrolovat ekonomická rozhodnutí – byť za ně nesli odpovědnost a Urbánek byl za „obchod“ s kavárnou Slavií odvolán.
Za vším hledej kvestorku
„Volba rektora Mathého nebyla volbou mého srdce,“ napsala Respektu Tamara Čuříková. „Ale po celou dobu jeho mandátu jsem se snažila být loajální úředník s odpovědností za hospodářsko-správní chod naší školy,“ uvádí kvestorka, která v posledních týdnech navrhla odvolání předsedy akademického senátu AMU a pro kulturní týdeník A2 sepsala ostrou obžalobu Mathého. Její otevřené protihráčství je o to paradoxnější, že při své funkci není členkou akademické obce – je úřednicí.
O určujícím vlivu kvestorky na volbu proti Mathému jsou na AMU přesvědčeni snad všichni, kdo se kauzou zabývají. Má Čuříková vazby na „přeběhlické“ senátory? Má, ovšem nijak skandální: jednoho zaměstnala jako právního konzultanta školy, zároveň mu vede diplomovou práci. Ale i kdyby její vliv někdo potvrdil, musejí na AMU nyní řešit budoucnost.
Zjistit, proč dal oficiálně senát přednost Jiřímu Hlaváčovi, je téměř nemožné: právě pro rychlé rozhodnutí a absenci diskuse. Sám Hlaváč uvažuje: „Jsem zastáncem laskavé náročnosti. Snad jsem je přesvědčil laskavostí i náročností. A necelých čtyřicet let, jež se věnuji s jistými výsledky hudbě, snad také sehrálo roli.“
Hlaváč absolvoval tisíce koncertů s Barock Jazz Quintetem a Českým dechovým triem, uvádí popularizační pořady, zasedá v nadacích. Do svého konceptu řízení AMU opsal velkou část programu, s nímž před třemi lety ve volbách neuspěl. Čteme tu slova jako „inspirační klima“ či „metou je dokonalost“. Jeho rétorství má noblesu zkušeného přítele múz. Nelze tu však najít konkrétní impulzy pro instituci s ročním rozpočtem 346 milionů (suma pro rok 2007). Na otázku, jaké problémy AMU chce řešit prioritně, budoucí rektor odpovídá: „Divadelní a filmovou fakultu budu muset teprve prostudovat. Tu hudební znám, jak se říká, do posledního šroubku. Abych mohl odpovědně řídit školu, budu se muset s mnohým seznámit.“
Poté co senáty DAMU a FAMU našly způsob, jak volby zpochybnit, otevřela kvestorka Čuříková opoziční frontu a nechává vypracovat právnické protiargumenty. Na fakultách teď zkoušejí odhadnout, které dlouhodobé aktivity započaté za Mathého přežijí a které ne.
Pokud jste v článku našli chybu, napište nám prosím na [email protected].