![Astronaut](https://i.respekt.cz/www.respekt.cz/images/astronaut.png?width=640&height=1500&fit=crop)
![Fotografie: Nic nového pod sluncem, do genetických manipulací se pouštěli už středoameričtí Indiáni. Foto Profimedia.cz / AFP • Autor: Respekt](https://i.respekt.cz/respekt.mgwdata.net/aa91f8/2009/03/20654810_vobrazek_1334.jpeg?width=3840&height=2673&fit=crop&gravity=0.5x0.5)
![Fotografie: Nic nového pod sluncem, do genetických manipulací se pouštěli už středoameričtí Indiáni. Foto Profimedia.cz / AFP](https://respekt.mgwdata.net/aa91f8/2009/03/20654810_vobrazek_1334.jpeg)
Genetičtí inženýři rozhodně nepatří k miláčkům davu. Veřejnost je zhusta vnímá jako následníky doktora Frankensteina a původce řady zrůdných novinek. Jak ale ukazují poslední výzkumy, je dost dobře možné, že ty opravdu velké genetické triky s živočichy a rostlinami už má lidstvo dávno za sebou.
Dívat se a vidět
Pokud má dnes někdo příležitost při pohledu na domácí prase vidět i jeho divokého předka, sotva jej spontánně napadne hledat v nich blízké příbuzné. Hloubka proměny, kterou toto zvíře prošlo, je překvapením i pro profesionální biology.
Zemědělci se při šlechtění po tisíciletí řídí zásadou „kouknu a vidím“. Odnepaměti vybírají ze zvířat i rostlin pro další chov a pěstování jen to, co považují za nejkvalitnější – například pšenici s většími zrny nebo prase s mohutnější kýtou.
Dnes je už nad slunce jasnější, že za tyto vlastnosti zodpovídají varianty některých genů. A tak se zrodila myšlenka získávat ještě „výkonnější“ plodiny a zvířata pohledem pronikajícím do hloubi dědičné informace. Metody současné genetiky dovolují odlišit dvě varianty téhož genu i na základě rozdílu v jednom jediném písmeni jeho kódu. Kdybychom věděli, jaká varianta genu odpovídá za větší kýtu prasete nebo větší zrno pšenice, mohli bychom dát vale starým šlechtitelským postupům „od oka“ a vybírat rovnou jen nositele těch nejvýhodnějších genetických…
Předplaťte si Respekt a nepřicházejte o cenné informace.
Online přístup ke všem článkům a archivu