Zahraničí•10. 6. 1991•4 minuty
Sbližování s Čínou
Čtvrtého června přijal premiér Čalfa čínského ministra zahraničního obchodu. Těžko mohl lépe nahrát čínské propagandě, těžko si mohl vybrat nevhodnější datum.
![Astronaut](https://i.respekt.cz/www.respekt.cz/images/astronaut.png?width=640&height=1500&fit=crop)
Čtvrtého června přijal premiér Čalfa čínského ministra zahraničního obchodu. Těžko mohl lépe nahrát čínské propagandě, těžko si mohl vybrat nevhodnější datum.
Přesně před třemi lety leželo na pekingském náměstí Tchien- an-men 1.500 až 3.000 mrtvých, nejméně 10.000 lidí bylo zraněno. Čínský režim právě potlačil způsobem, který snad nemá v moderních dějinách obdoby, nenásilné protestní hnutí. Následovaly rozsudky smrti, veřejné popravy, 2.500 zatčených a výzvy k udavačství. Studentští vůdci se skrývali v ilegalitě a prchali do zahraničí.
Tomu všemu říkají Číňané prostě „čtvrtý červen“. Potlačení více než měsíc trvajících protestních akcí tenkrát znamenalo konec nejliberálnějšího desetiletí v historii komunistické Číny. Znamenalo mj. výměnu realisticky orientovaného generálního tajemníka Čao C'-janga ortodoxním Ťiang Ce-minem a posílení pozice premiéra Li Pchenga, postavičky téměř jakešovských rozměrů (pokud si ovšem odmyslíme stovky a snad tisíce mrtvých, které má na svědomí).
Tehdejší pekingské události napjatě sledoval celý svět. Celý svět byl také otřesen tragickým koncem čínského pokusu o demokratizaci země a celý svět události z 4.června odsoudil. Výjimku tvořilo pouze několik spřátelených zemí třetího světa a sovětské satelity včetně Československa. Našim tehdejším představitelům tvrdá ruka čínského vedení zjevně imponovala: krátce po červnových událostech odjela na oficiální návštěvu Číny československá delegace v čele s ministrem národní obrany M…
Předplaťte si Respekt a nepřicházejte o cenné informace.
Online přístup ke všem článkům a archivu